Punainen reppu - melkein poikaa itseään suurempi - keikkuu 5-vuotiaan Kasperin selässä, kun hän vilistää pihapolkua pitkin ovelle. Kasperin äiti tuskin ennättää ovea avata, kun Kasper jo huhuilee oven raosta: “Tatuu, Tatuu, ma tulin totiin!”. Pian ruskea kuono pilkistää kulman takaa ja perheen koira, Saku, juoksee häntä vipattaen ystäväänsä vastaan.
Samaan aikaan Kasperin äidin puhelin piipittää viestin merkiksi. Kasperin puheterapeutti on laittanut Nordhealth Connect-palvelun kautta viestin liittyen seuraavan päivän puheterapiakäyntiin: “lähettäisittekö muutamia kuvia Saku-koirasta, jotta voisimme puheterapiassa jutella Kasperin kanssa hänen parhaasta ystävästään palkintona K- ja S-äänteiden harjoituksista.”
Kuntoutustyössä tietoturvallinen viestintä asiakkaiden ja ammattilaisen välillä on ensisijaisen tärkeää. Siksi Kasperin puheterapeuttikin käyttää Navisec Health palvelua kommunikoidessaan asiakkaidensa kanssa ja toteuttaessaan kuntoutusta. Nordhealth Connect on terveyden- ja sosiaalihuollon toimijoille suunnattu helppokäyttöinen ja tietoturvallinen asiointipalvelu. Seurataanpa hiukan Kasperin kuntoutuspolkua, niin näemme miten Nordhealth Connect voi hyödyttää kuntoutuksen järjestäjää sekä asiakasta.
![](https://cdn.prod.website-files.com/63da4f68cb7fe9cc2a15aa97/63ea53e33d83d83c3eb76532_Untitled-design-1-1024x538.png)
Voi sitä huojennusta, kun Kasperin perhe löysi puheterapeutin pian kuntoutussuunnitelman laatimisen jälkeen. Jo ensimmäisen puhelun perusteella vanhemmilla oli olo, että he ovat hyvissä käsissä. Kasperin vanhemmat saivat tunnukset Nordhealth Connect-palveluun ennen ensimmäistä puheterapiatapaamista ja he asioivat palvelussa Kasperin puolesta. Rekisteröitymisen yhteydessä asiakas voidaan vaatia tunnistautumaan sähköisesti pankkitunnusten tai mobiilivarmenteen avulla. Myös mummo ja Kasperin päiväkotiryhmän lastentarhanopettaja otettiin mukaan ryhmäkeskusteluun ja näin varmistettiin tiedonkulku Kasperin lähiverkostossa.
Kasper jännitti ensimmäistä puheterapiakertaa kovasti. Mitä terapiassa tehdään? Onko siellä kivaa? Ovatko tehtävät vaikeita? Entä jos täti ei ymmärrä, mitä minä sanon! Kasperin äiti laittoi etukäteen viestin Nordhealth Connectin kautta puheterapeutille ja kertoi Kasperin arastelevan vieraille aikuisille puhumista. Kasperin puheterapeutti lähetti perheelle kuvia lemmikkikissastaan, jotta he eivät enää ensimmäisellä tapaamiskerralla olleet täysin vieraita toisilleen.
Kuntoutusjakson alkuvaihe sisältää paljon paperityötä! Vai onko enää sittenkään niin? Puheterapeutti ajasti Kasperin kalenteriin Nordhealth Connect-palvelussa kyselylomakkeen taustatiedoista sekä alkutilanteen kartoituksen sähköisesti täytettäväksi. Allekirjoitukset vaadittuihin valokuvaus- ja videointilupiin, lupaan tietojen hankinnasta sekä sopimukseen etäkuntoutusmenetelmien käytöstä hoituivat sähköisesti. Hoidon suunnitteluvaiheessa tavoitteet kirjattiin sähköiseen puheterapiasuunnitelma-lomakkeeseen, jonka Kasperin vanhemmat vielä sähköisesti allekirjoittivat.
Kasperin huolet puheterapiasta osoittautuivat turhiksi. Hänellä oli terapiassa valtavan hauskaa! Välillä niin hauskaa, että kertoessaan terapian jälkeen mitä oli tehnyt, ei vanhempi meinannut saada selvää. Onneksi Kasperin puheterapeutti lähetti terapiakäynnin lopuksi Nordhealth Connectin avulla kuvan terapiakerran kuvastruktuurista ja tilannekuvia harjoituksista. Eniten vanhempia ilahduttivat pienet videopätkät, joita puheterapeutti lähetti heille aina Kasperin edistyessä harjoituksissa.
Nordhealth Connect-palvelu tuki Kasperin kuntoutuspolun etenemistä kaikissa vaiheissa. Osa puheterapiatapaamisista toteutui etänä Nordhealth Connectin videoneuvottelutoiminnon avulla. Puheterapeutti jakoi Kasperin vanhemmille laatimansa verkkokurssin, jossa kerrottiin epäselvän puheen kuntoutuksesta ja annettiin vinkkejä, miten kotona tukea puheterapiaharjoittelua. Viikottaiset kotiharjoitteet puheterapeutti lisäsi Nordhealth Connectiin kokoamastaan harjoitekirjastosta Kasperin kalenteriin ja ne näkyivät perheelle aikajanalla, josta he kuittasivat ne tehdyiksi.
Puheterapiajakson loppuvaiheessa tuli arvioinnin aika. Puheterapeutti lähetti lopputilannetta arvioivan kyselyn perheelle, jota verrattiin alkutilanteeseen. Tietoa käytettiin pohjana kuntoutuksen jatkosuositusta laadittaessa. Ai niin, tärkein melkein unohtui! Nykyään kun Kasper kipittää reppu selässä kotiin päiväkodista, hän huhuilee ovelta “Sakuu, Sakuu…”.